Statistická ročenka královské Prahy a tehdejších předměstí za r. 1891 a 1892 přináší statistické i faktografické informace správního, demografického, ekonomického a sociálního charakteru i údaje týkající se dopravní a technické infrastruktury města. Území Obce pražské (stav a jednání o přičlenění předměstských obcí). Obyvatelstvo. Změny v zastupování obce (volby). Formální činnost městské rady a sboru obecních starších (schůze, odbory). Zastoupení pražských občanů v porotě. Vnitřní záležitosti magistrátu a obecních úřadů a ústavů (organizace, personálie, agenda). Finance (příjmy, vydání, obecní jmění, dluhy, hospodářská opatření). Záležitosti živnostenské a tržní. Záležitosti stavební. Záležitosti berní. Zásobování města vodou. Osvětlení. Komunikace (regulace města, komunikační cesty a udržování jejich stavu). Kanalizace. Sady a stromořadí. Veřejná bezpečnost (policie, obecní stráž, hasiči, věznice). Hřbitovy a pochovávání. Chudinství. Školství a podporování věd a umění. Záležitosti náboženské a patronátní, popisní a vojenské. Vědecké ústavy a městské organizace (archiv, statistická komise, pojišťovna, spořitelna). - Rejstřík.
Nástin historie první státní reálky s českým vyučovacím jazykem v Praze v Panské ulici a medailon profesora a spisovatele J. Wenziga doplňují vzpomínky, črty i odborná pojednání z pera bývalých studentů ústavu.
Český překlad libreta ze života italského umělce a dobrodruha. V Římě o masopustním karnevalu se Cellinimu nepodaří uprchnout s dcerou papežského pokladníka a při rvačce navíc zabije člověka. Vykoupí se tím, že přes noc dokočí a odlije sochu Persea. Poprvé byla opera hrána v pařížské Opeře 10. 9. 1838, česká premiéra se konala v ND v Praze 10.10.1894. Před 2. dějstvím zazněla Berliozova předehra Římský karneval.